Studie vedená vědci z Laboratoří lesních produktů Lesní služby Ministerstva zemědělství USA a Katedry lesnictví a environmentálních zdrojů americké Státní univerzity v Severní Karolíně umožnila nahlédnout do předpokládaných krátkodobých (<10 let) a dlouhodobých (příštích 10 až 30 let) dopadů probíhající ruské invaze na Ukrajinu na světový obchod s lesními produkty a související trhy.
K projekci důsledků probíhajícího konfliktu vědci využili model Global Forest Products Market pro porovnání dvou scénářů: prvního, kdy k invazi nikdy nedošlo, a druhého, který zohlednil současné sankce a narušení obchodu způsobené konfliktem.
Veškeré segmenty trhu se krátkodobě neobnoví
V krátkodobém horizontu výzkum předpověděl znatelný nárůst cen dříví, zejména průmyslové kulatiny a hotových výrobků ze dřeva. „Konflikt a sankce na vývoz ruského dříví vytvářejí značný tlak na globální dodavatelské řetězce, což v příštím desetiletí pravděpodobně povede k nárůstu cen až o 3 %,“ uvedl vedoucí studie Rajan Parajuli, docent lesnické ekonomiky a politiky z karolinské univerzity.
Toto narušení již začalo měnit globální obchodní toky. Země, které byly dříve závislé na ruském a ukrajinském dříví, hledají alternativní zdroje, což vede k významným ekonomickým dopadům v regionech, kde je dříví hlavní součástí průmyslu.
Předpokládá se však, že Rusko do roku 2050 pravděpodobně znovu získá významný podíl na světovém trhu s dřívím za předpokladu, že konflikt skončí do roku 2025. Parajuli poznamenal: „Náš model předpovídá, že ačkoli jsou krátkodobé dopady závažné, trh s dřívím se do značné míry zotaví a stabilizuje během 10-30 let, kdy se vzchopí ruský průmyslový dřevařský sektor.“
Neočekává se však, že se plně zotaví všechny segmenty dřevařského průmyslu. Některé trhy, například s panely na bázi dřeva, papírem a lepenkou, mohou problémům čelit dlouhodobě a v příštích 30 letech se neobnoví, což naznačuje pravděpodobnou trvalou strukturální změnu na trzích těchto skupin dřevařských výrobků. „Pokud bude výroba v těchto oblastech po delší dobu narušena, nastoupí další země, které mezeru na trhu zaplní,“ dodal Parajuli.
Článek v originále najdete zde.
Těžba pro uspokojení poptávky může ohrozit předpisy na ochranu přírody
Zvýšená produkce v alternativních zemích vyvážejících dříví vyvolává obavy z možných dopadů na životní prostředí. Vědci varují, že zrychlená těžba dříví za účelem uspokojení poptávky by mohla vést k oslabení environmentálních předpisů a zvýšenému odlesňování, zejména v rozvojových regionech, které se již s nelegální těžbou potýkají.
Pro snížení těchto rizik výzkum zdůrazňuje potřebu pečlivého hospodaření s celosvětovými lesními zdroji. Postupně s přizpůsobováním trhu nové realitě, kterou konflikt přinesl, budou muset politici a lídři v oboru najít rovnováhu mezi ekonomickými příležitostmi a potřebou chránit životní prostředí.
Ačkoli je bezprostřední dopad konfliktu hluboký, očekává se, že světový dřevařský průmysl projde obdobím přizpůsobení, než se vrátí do stabilnějšího stavu.
V roce 2020 Rusko představovalo přibližně 10 % celosvětové produkce průmyslové kulatiny a řeziva, respektive 11 a 22 % celosvětové dovozní poptávky.
Komentáře
Každá dřevina to má jinak.
Smrk - na ten nemá válka praktickej dopad, je to dřevo pro rozvinuté země a v Rusku téměř není. Daleko větší vliv má globální změna - dlouhodobě cena poroste díky menší zásobě. Krátkodobě teď pomáhá ještě aktuální další zvýšení cel USA na Kanadské dřevo - odbyt evropy do USA poroste.
Borovice - válka zásadně pomáhá růstu dřevařského průmyslu v jižní Americe - všechny větší firmy staví nové fabriky tam, místo Ruska. Náklady jsou nízké a výrazně lepší logistika - to bude rusák dlouho rozdejchávat. Krátkodobě to celkem zásadně pomáhá exportovat žlutou borovici z USA do Indie. Dlouhodobě pro evropu bude průšvih zrušení zákazu exportu z Ukrajiny - ceny jsou na polovině, pak už borovici tady nikdo neprodá.
BUK - s bolševikem nemá spojitost a odbyt kulatiny strmě poroste ve východní Asii. Dobrá cena, dobrá kvalita. Co bude s vlákninou, nikdo netuší.
Dub - kulatina je množstevně omezena, odbyt poroste ještě velmi dlouho.
Modřín - otázka je sibiřský modřín - ale v rusku se zřejmě zhroutí jeho zpracování.
Tak či onak odbyt poroste.
Bříza - krátkodobě válka ohromně pomáhá evropské překližce. Finové i Poláci jedou jak vzteklý. Částečně se to týká i osiky a olše.
Zajímavý je sledovat, jak i přes převis ruský nabídky roste export z USA.
https://www.southernpine.com/whats-the-story-with-q2-2024-southern-pine-exports/
Trendy rostoucí:
Kanada : trend vyšší o 44 % oproti roku 2023 s 14,3 Mbf zatím v tomto roce.
Pákistán : nadále roste, meziročně o 332 % na 8 Mbf, většinou podpořen 4,9 Mbf dovozu upraveného řeziva.
Kolumbie: meziroční nárůst o 36 % s 3,6 Mbf.
Tchaj-wan : nárůst o 24 % s 3,2 Mbf.
Filipíny: nárůst o 35 % s 2,1 Mbf.
Egypt: až 1,7 Mbf za rok, o 7 % více než ve stejném období před rokem.
Vietnam, Panama a Francie : všechny tři země v červnu překonaly hranici 1 Mbf s 2,2 Mbf, 1,8 Mbf a 1,5 Mbf.
https://parcelreflorestadora.com.br/quem-somos/
" „Naši společnost Parcel Reflorestadora jsme založili v roce 2000. Tehdy jsme začali pracovat v sektoru lesnictví, ale tato půda je v rodině po generace. Zpočátku tato farma sloužila především k chovu dobytka. Tehdy tam byly nějaké lesnické operace, ale byly minimální. V roce 2000 se lesnictví stalo velmi lukrativním, a tak jsme se rozhodli investovat. Pocházím z finančního prostředí a můj bratr je právník. Dnes máme 1 650 hektarů borových plantáží z celkové plochy 2 700 hektarů. . . .
„Podnebí je zde ideální, se spoustou slunečního svitu a deště. Není nikde lepší než zde pro výsadbu borovic a eukalyptů. Zatímco v Evropě trvá dosažení této velikosti borovice 60 let, zde to trvá pouze 20 let, takže konkurenční výhoda našeho regionu je to, co nás přimělo investovat a vybrat si borovici loblolly. Díky tomu jsme konkurenceschopnější a zůstaneme tak i v budoucnu. . . .
„Dřevo z lesů bude nahrazeno dřevem pěstovaným na plantážích. To je nyní realitou a bude se dále rozšiřovat.“